Lord píše:Bouchne to, když se vytvoří větší koncentrace výparů. Hansi ty víš jak to fungovalo u letadel, a u leteckého benzínu. Letadla musela být vybavena samosvornými nádržemi. Víš jak tyto samosvorné nádrže fungovaly? Ne každé letadlo přeci po zásahu skončilo v plamenech. Nemám teď na mysli první verze japonských Zer.
Nebezpečí výbuchu plné nádrže s benzinem je při zásahu obyčejnou kulkou relativně nízké, samotný benzin není tak výbušný, jako jeho výpary. Právě z tohoto důvodu měly například Lavočkiny do nádrže vháněné výfukové plyny, aby vyplnily vyprazdňující se nádrž atmosférou bez kyslíku - a tak se zabránilo vzniku výbušných par. Většina letadel podobný systém ochrany neměla. Jak moc to bylo účinné a spolehlivé ale nevím.
Letecká samosvorná nádrž fungovala poměrně jednoduše - několik vrstev tvořených z různých materiálů. Takže to pak vypadalo jako plech - pryž - plech - pryž - plech - pryž - plech. Někde se myslím používala místo pryže třeba kůže. Při průstřelu se otvor sám "zatáhl" (z počátku války mělo jen naprosté minimum letadel samosvorné nádrže - starší modely Bf 109 je neměly).
Samozřejmě, pokud po zásahu granátem vznikl otvor o průměru třeba 40 cm, tak benzin vytékal vesele dál a pilot mohl být jen rád, pokud tento granát nepřivedl samotnou nádrž k výbuchu a pokud měl nádrží třeba více. Vytékající benzin samozřejmě za letadlem tvořil výbušný oblak - ten se mohl také vznítit. Část letadel měla nádrže i opancéřované - klasickým pancéřovým plátem. Ale u stíhaček se to používalo pokud vím jen vyjímečně, jednalo se hlavně o bitevní letouny (Fw 190 F např.). Možná někdy zkusím vyplodit menší článeček na téma pasivní ochrany WWII letadel, v tomto tématu bych se až moc rozcházel s tím naším PzKpfw VI E.
Máš pravdu u tanku jsme mluvili o obyčejných sudech. Doplnění samosvornými nádržemi by bylo náročnější. Zda to měly i jiné tanky, Yamato mluvil o britských tancích.
Což o to, samotná konstrukce samosvorné nádrže, jak jsem ji popisoval výše, není v principu nikterak složitá. Ale jak jsem psal - jedná se o ochranu před únikem paliva při zásahu spíše malými rážemi. Přídavné nádrže, jakožto prostředek sloužící k prodloužení doletu mimo boj, samosvorné nebyly. Letadlo jimi bylo až moc bržděno, tanku by nevadily a jeho mobilitu výrazně nesnížily. Přesto i samosvorná benzinová nádrž by pro tank představovala myslím značné zvýšení rizik.
Odhazování před bojem u tanků nemá smyslu, resp. jde o to jak to myslíme. Tanky mají za úkol dosáhnout určité operační hloubky, odříznout a případně obklíčit nepřátelské jednotky. Než se pustí někde do boje mohou některé tanky mezitím pronikat do hloubi území a nemusí ani bojovat.
Zde můžeme otevřít diskusi na téma "jeďte tak daleko, dokud nebudete nuceni odhodit přídavnou nádrž a pak operativně upravte svůj plán".
Některé tanky Panzer IV ostatně vozily v zadní části také kanystry s benzínem. Sice o menším objemu, ale také slabším pancíři než Tiger, osádka zřejmě obavy neměla.
Vozily to i do boje, nebo jen při nebojovém přesunu na delší vzdálenosti?